Gentesting

GENTESTING Ved gentester blir arvematerialet undersøkt og kartlagt. Gentesting er basert på analyse av bare bestemte deler av DNA molekylet, de delene som inneholder gener og som koder for proteiner.

Det er to typer genetesting: - - Tester som avslører identiteten til en person - - Diagnostiske gentester, her leter man etter gener som øker risikoen for arvelige sykdommer.


 * I denne ”artikkelen” skal jeg skrive kort om tester som avslører identiteten til en person, deretter vil jeg ha hovedfokus på diagnostiske gentester.**

Det er vanlig å bruke gentesting når man skal løse kriminalsaker. Hvis den skyldige har lagt igjen hårrester, hud, blod eller sæd, tar det ikke lang tid før man kan avsløre personens identitet. I slike rester finnes det menneskeceller som innholder DNA- spor. Man kan se om to personer er i slekt ved hjelp av fingeravtrykk. De har bestemte arvelige likheter i DNA- fingeravtrykket. Hvis det for eksempel er tvil om hvem som er faren til et barn kan man lett finne det ut ved en slik test. DNA kan brukes til mye, ved hjelp av gentesting kan man også spore opp smitte kilder. Mikroorganismer har sitt særegne båndmønster i DNA- et. Farlige bakterier som for eksempel kan utvikle seg i en kjøkkenbedrift, kan identifiseres på samme måte som fingeravtrykk. På denne måten kan man finne ut hvilken bedrift som er smittekilden. Ved diagnostiske tester finner man ut om en person er bærer av gener som koder for arvelige sykdommer. Disse genene kan enten gjøre personen syk eller gener som kan gi sykdommen til neste generasjon. Personer med arvelige sykdommer har bestemte baserekkefølger på DNA- trådenen. Hele tiden finner man nye spor for arvelige sykdommer, man finner gener som øker faren for bestemte kreftformer og nedarvingsmønsteret for disse genene påvist i familier der mange av familiemedlemmene har fått kreft. I dag kan man undersøke om man er bærer av slike kreftgener eller andre farlige sykdomsgener. Personen kan undersøkes for f. eks svulster jevnlig og om personen får det, vil det sannsynlig bli oppdaget tidligere og det er større sjanse for å bli frisk. Det er et høyt diskutert tema både blant folk i risikogruppen og blant helsepersonell om personer med risiko bør vite eller ikke vite om de er utsatt for en genetisk sykdom. Mange er også i tvil om hvor sykdomsfremkallende disse genene faktisk er, det er også mange andre faktorer som spiller inn som: helse, miljø og andre arveanlegg hos personen. Det kan være veldig vanskelig for en frisk person og avgjøre om man skal teste seg eller ikke. Hvis det er mange i familien som har den arvelige sykdommen, kan det være en påkjenning og hele tiden tenke på at du kanskje har den selv. Samtidig kan det også være en påkjenning å leve med et testresultat som viser at man vil bli syk eller ha høy risiko for å bli det. For friske personer er det helt frivillig om man vil teste seg eller ikke, men mange opplever et stort press fra familien, i svært sjeldne tilfeller kan foreldre genteste friske barn. Det finnes mange ulike meninger om gentesting, det er både fordeler og ulemper.

FORDELER MED GENTESTING: - Hvis testen er positiv og du får vite at du er syk, eller kommer til å bli det kan man begynne med forebyggende behandling av sykdommen, dersom det er mulig og finnes. - Man kan ta viktige avgjørelser i forhold til det og få barn og hensyn til jobb og utdannelse. - Man slipper og hele tiden leve i en usikkerhet. - Det kan være viktig for andre familiemedlemmer og få vite testresultatet.

ULEMPER MED GENTESTING: - Hvis man finner ut at man er syk, kan det være slik at det ikke finnes noen muligheter for å forebygge sykdommen. - Det kan ødelegge en persons livskvalitet og vite at man er disponert for en farlig sykdom. - Testen sier ikke noe om bare den som tester seg, men også at disse genevariantene finnes i resten av familien og familiemedlemmer som ikke vil ha denne informasjonen, får det likevel. - Man må ta valg og avgjørelser man ikke ønsker.

Alle som ønsker og genteste skal ha genetisk veiledning. Hvis man er frisk og allikevel vil ta testen skal man snakke med en person som har spesialisert seg innenfor dette emnet og få all nødvendig informasjon (forstå medisinske fakta, hvordan sykdommen vil utvikle seg, hvilke behandlingsmetoder som er tilgjengelige osv). Dette er fordi man skal gjøre et valg basert på best mulig informasjon. Hvis man velger å ta testen, skal man ha genetisk veiledning under testingen og etter at testresultater er klart. I Norge er bruk av gentester lovregulert (bioenergiloven). Det er kun lov å bruke gentester til medisinske formål, her har det mye og si; sykdommer kan oppdages tidligere og bli kurert. I noen områder har man kommet langt med utviklingen av gentester, et eksempel er påvisningen av gendefekter som gir høy risiko for hjerteinfarkt i ung alder. På grunn av gentesting kan man finne ut av genefeilen mye tidligere og starte behandlingen. I dag kan man finne ut av arvelige sykdommer og starte behandlingen betraktelig tidligere ved hjelp av gentesting, men i fremtiden håper man at kreftpasienter vil ha større sjanse for å overleve ved at man oppdager kreften og hjerte og karsykdommer tidligere og dermed kan starte behandlingen før. Man håper også på å identifisere personer med arvede gener som er utsatt for spesielle miljøpåvirkninger. Man tror også at man vil kunne lage en spesiell tilpasset behandling for mennesker med arvelige genefeil.

KILDER [] [] Natrufagsboka, Kosmos