Reproduktiv+kloning

REPRODUKTIV KLONING

Kloning betyr å skape nye, identiske kopier av en celle, et gen eller en organisme. Reproduktiv kloning er kopiering av organismer, og denne typen kopiering av individer kalles ukjønnet formering, da det ikke er én eggcelle og én sædcelle som smeltes sammen. Samlingen av kopiene som har nøyaktig samme arvestoff kalles klon. En skiller mellom terapautisk- og reproduktiv kloning; med terapautisk kloning snakker man om kloning av celler, hvor man prøver å skape en stamcelle for å for eksempel helbrede eller redde menneskeliv. Reproduktiv kloning er derimot den type kloning du forbinder ordet kloning med når du er liten, hvor målet er å skape et individ som er genetisk likt et annet menneske. Selv om disse typer kloning er noe forskjellig, har de også noe til felles; teknologien en bruker for terapautisk kloning er i stor grad lik den man bruker for reproduktiv kloning. Forskjellen er kun én - ved terapautisk kloning vil det befruktede egget aldri bli satt inn i en livmor for å kunne utvikle seg til et individ.

Ved reproduktiv kloning blir en cellekjerne fra et voksent dyr eller menneske satt inn i en celle hvor cellekjernen er fjernet, deretter blir den ferdige eggcellen satt inn i en surrogat mor som bærer barnet til det er ferdig utviklet og blir født. Avkommet vil bli nesten 100% identisk med morindividet, den eneste årsaken til at det ikke blir nøyaktig 100% er den at det ikke bare er cellekjernen som bestemmer hvilke egenskaper du skal ha, avkommet vil i svært liten grad også arve noe fra eggcellen uten kjerne. Det første dyret som ble klonet var sauen Dolly sommeren 1996, etter dette ble det forbudt å klone mennesker. Allikevel forventer forskere at det første mennesket kommer til å bli klonet i nærmeste fremtid. Reproduktiv kloning er fremdeles i begynnerstadiet, og er derfor ikke enda veldig vellykket. I mange tilfeller dør barnet før det blir født, og det vil også i noen grad ofte bli misfostret. I tillegg er et av problemene ved reproduktiv kloning at avkommet vil arve alderen til det klonede individed, og dens levealder vil da reduseres i forhold til alderen av moren. De eneste dyrene som er blitt klonet er blant annet sau, hest, gris, ku, geit, rotte, mus, hund og katt. Denne metoden for kloning ved kjerneoverføring er en såpass dyr og komplisert prosess at det ikke vil være mulig å benytte seg av i for eksempel jordbruk med det første. I Norge er det forbudt å klone pattedyr og krepsdyr, men forskere kan i noen tilfeller få dispensasjon til å bruke reproduktiv kloning til å redde liv eller for å forske videre på metoden.

Om ditt husdyr er døende og du ønsker et nytt helt identisk, kan du kanskje i fremtiden få klonet kjæledyret ditt slik at du kan få en hund eller katt med identiske egenskaper som den gamle. Et av målene med reproduktiv kloning er å avle frem individer med gode gener. For eksempel spesielt verdifulle dyr med gode egenskaper som kan være i stand til å produsere viktige medisiner. Det vil kanskje også bli mulig å klone et døende barn, men dette er etisk problematisk. Ikke alle er like begeistret over slik kloning, da dette kan føre til at barnets liv blir mindre verdt om det bare er å klone det om det dør. Min egen oppfatning og mening om dette omdiskuterte temaet er den samme; mennesker bør ikke bli klonet for å avle frem gode egenskaper og gener, og et menneske eller dyr betyr mer om det er unikt og ingen er identisk like.